Proč (ne)stavět jezy na Labi - nejčastější argumenty 

Je nutné vyrovnat parametry vodní cesty s navazujícím úsekem v Německu

V současné době je v kritických úsecích německého Labe průměrný ponor jen asi 10 - 15 cm vyšší. Další úpravy Labe německá strana pozastavila a není s nimi počítáno ani v novém Plánu rozvoje dopravních cest SRN z roku 2003. Je-li vůbec třeba vyrovnat tento rozdíl, není k tomu třeba výstavba jezů.

Počet splavných dnů je na německé straně v úseku státní hranice-Magdeburg rovněž jen nepatrně vyšší. V roce 2003 byla např. na německém úseku plavba pozastavena v období od června do října. Výstavba jezů na tom nic nezmění - i kdyby se zvýšil počet splavných dnů v úseku Střekov - státní hranice, do Německa se stejně lodě nedostanou.

Jedině jezy zachrání lodní dopravu

Od okamžiku vstupu do Evropské unie budou mít lodní dopravci přístup i na evropské vodní cesty. V suchém období tak mohou své lodě s nižším ponorem nabídnout na jiných vodních cestách, tak jako to dnes dělají němečtí dopravci.

Při obhajobě ekonomického přínosu jezů se argumentovalo zvýšením objemu přepravy až na 4 miliony tun zboží ročně. I při této prognóze hodnotila jak studie Světové banky, tak analýza Nejvyššího kontrolního úřadu tyto stavby jako neekonomické. Na konci loňského roku změnilo i Ministerstvo dopravy tuto prognózu na 2-3 miliony tun zboží ročně. 

Objem přepravy (na českém Labi) se stále snižuje (od roku 1990) a odráží spíše nepřetržitě klesající poptávku po dopravě než počet splavných dnů. Zboží lodní dopravě přebírá rychlejší, levnější a ekologičtější železniční doprava. Tento trend je dlouhodobý a stejný ve velké většině zemí Evropy i světa. Dokonce i v Německu, které v uplynulých letech investovalo do rozvoje vodních cest astronomické částky a má pro vodní dopravu mnohem vhodnější geografické a hydrologické podmínky, objem nákladní lodní dopravy stagnuje. 

Významným problémem vodní dopravy je zastaralost používaných lodí. Místo výstavby nákladných a zbytečných jezů by bylo mnohem vhodnější podpořit obnovu lodního parku, např. formou půjček či garancí. Nákupem modernějších lodí, plně využívajících současné parametry vodní cesty (šířka zdymadel), je zároveň možné zvýšit i kapacitu přepravy.

Jezy podpoří zaměstnanost

Stavba jezů, jako každá investice s podobnými náklady, jistě bude mít dočasný kladný vliv na zvýšení zaměstnanosti. Po ukončení stavby bude přímý vliv na zvýšení nezaměstnanosti malý. Nepřímý vliv, v důsledku nižších tarifů v lodní dopravě oproti železniční, závisí na skutečně dosaženém zvýšení objemu přepravy, což je vzhledem k situaci na navazujícím německém úseku velmi diskutabilní.

Jezy zlepší protipovodňovou ochranu

Toto tvrzení je naprosto nepodložené. Vodní díla na Labi nemají žádnou retenční kapacitu, jsou konstrukčně zaměřeny na zvýšení vodních stavů při nízkých průtocích, a samotná dokumentace EIA (zpracovaná na objednávku investora) uvádí, že "vyšší průtoky nebudou ovlivněny". Povodně nijak pozitivně neovlivňuje ani jez ve Střekově v Ústí nad Labem, ani další jezy – spíše naopak.

Nepostavíme-li jezy, bude se všechno vozit kamióny

Přirozeným konkurentem lodní dopravy je železniční, nikoli silniční doprava.Odhad volné kapacity železničního koridoru Praha-Drážďany-Berlín (19 mil. tun ročně) několikrát převyšuje zvýšení objemu lodní dopravy, prognózované po výstavbě jezů, a to jak v nové (2-3 mil. tun) tak v původní variantě (4 mil. tun).

Jezy musíme postavit kvůli mezinárodní smlouvě o rozvoji vodních cest (AGN)

Smlouva AGN nezavazuje žádný stát k výstavbě vodních cest. Uvádí pouze, že pokud se rozhodne modernizovat vodní cesty uvedené v příloze, má respektovat předepsané parametry. Závaznými parametry jsou přitom především délka a šířka lodních souprav, hloubku ponoru je "možno přizpůsobit místním podmínkám". Parametry pro šířku a délku lodí labská vodní cesta splňuje již dnes.

Pro Zelený kruh zpracovali:

Ing. Vlastimil Karlík
Arnika – Program Ochrana přírody
Chlumova 17
130 00 Praha 3
tel.: 222 78 14 71, mobil: 737-551108
e-mail: priroda@arnika.org

Marián Páleník
Přátelé přírody
V Podhájí 217
403 40 Ústí nad Labem 19
tel.: 472 778 440, mobil: 603 284 725
e-mail: reditel@prateleprirody.cz