RNDr. Libor Ambrozek 
ministr životního prostředí 
Ministerstvo životního prostředí ČR 
Vršovická 65 
100 10 Praha 

V Táboře dne 28.8.2002 

Vážený pane ministře, 
 
obracíme se na Vás jménem níže uvedených organizací a jednotlivců, abychom Vás upozornili na kontroverzní okolnosti stavby Nového plavebního stupně Přelouč II, který má umožnit splavnění řeky Labe až do Pardubic. 
 
V současné době vede Vaše ministerstvo řízení o povolení výjimky z ochranných podmínek šestnácti kriticky a silně ohrožených druhů živočichů, které mají být touto stavbou negativně dotčeny. Vzhledem k tomu, že Váš předchůdce RNDr. Kužvart zrušil před svým odchodem z úřadu již jednou vydané negativní rozhodnutí ministerstva a věc vrátil k novému projednání, je konečné rozhodnutí o této kauze na Vás, resp. na Vašem ministerstvu. 
 
Domníváme se, že existuje sdostatek důvodů pro odmítnutí stavby plavebního stupně, tak jak byla navržena. Některé z těchto argumentů Vám níže předkládáme a věříme, že pro Vás budou podkladem pro přehodnocení přístupu bývalého vedení ministerstva k této kauze. 

1) důvody ekologické. 
 
- Zásadní nesouhlas se stavbou vyslovila v průběhu řízení Agentura ochrany přírody a krajiny. Srovnává ve svém stanovisku lokalitu Slavíkových ostrovů, které budou stavbou velmi negativně dotčeny, s ostatními slepými rameny v okrese Pardubice (včetně ramen chráněných jako přírodní rezervace) a konstatuje, že na Slavíkových ostrovech bylo nalezeno mnohem více vzácných a chráněných druhů živočichů a rostlin, než na ostatních slepých ramenech v okrese Pardubice. Jedná se tedy o jedinečnou a biologicky velmi cennou lokalitu. 
 
- Na Slavíkových ostrovech byla entomologickými průzkumy nalezena společenstva vzácných původních pralesních a lužních druhů živočichů včetně druhů chráněných Dohodou o ochraně evropské fauny a flóry a směrnicí EU o ochraně stanovišť (the Habitat Directive) včetně druhů, pro jejichž zachování vyžaduje EU zvláštní územní ochranu (např. modrásek očkovaný, modrásek bahenní). Entomolog RNDr. B. Mocek (vedoucí přírodovědného oddělení Muzea VČ) ve svém vyjádření uvádí, že "Slavíkovy ostrovy jsou velmi významným útočištěm živočichů s velmi vyhraněnými nároky na kvalitu životního prostředí. Území s podobnými biologickými kvalitami bývá mnohdy předmětem územní ochrany ve formě přírodních rezervací." 
 
- V případě modráska očkovaného entomologické průzkumy prokázaly, že výstavbou bude zničen prakticky celý biotop (nachází se přímo v ose kanálu), v případě modráska bahenního budou zničeny čtyři pětiny jeho biotopu, v případě páchníka hnědého a zlatohlávka skvostného (a dalších vzácných druhů stromové fauny) budou zničeny nejpříhodnější stanoviště pro jejich vývoj, atd. 
 
- K návrhům investora na přenos populací modrásků se vyjadřovali ing. Šumpich, Mgr. Zdeňka Křenová (z Jihočeské univerzity) a RNDr. Mocek. Shodli se na tom, že je zde velmi malá pravděpodobnost úspěšného transferu populací modrásků. Ze zahraničí zatím není znám ani jeden úspěšný pokus o vytvoření nového biotopu pro modráska očkovaného a modráska bahenního. Uvedení odborníci proto transfer populací nedoporučují. 
 
- V letošním roce entomolog Jaroslav Zámečník realizoval na Slavíkových ostrovech průzkum zdejší populace modrásků. Zjistil, že zahrnuje více než čtyři sta jedinců modráska očkovaného. Jedná se tedy o unikátní populaci, která nemá v regionu východních Čech zřejmě obdoby. Lokalita Slavíkových ostrovů poskytuje tomuto chráněnému druhu nepoměrně lepší podmínky, než jiná území, z nichž některá jsou dokonce chráněná podle zákona o ochraně přírody a krajiny. Zachování populace na Slavíkových ostrovech je tedy významné pro zachování tohoto druhu do budoucna, 
 
- Česká republika ratifikovala Bernskou konvenci, která mezi chráněné druhy zařazuje i oba druhy modrásků. Chce-li Vaše ministerstvo tento mezinárodní závazek ČR dodržet, mělo by důsledně přehodnotit svůj dosavadní přístup ke stavbě Nového plavebního stupně Přelouč II. 

2) širší kontext stavby Nového plavebního stupně Přelouč. 
 
- Plavební stupeň Přelouč II má umožnit spojení Pardubického kraje s Hamburkem a napojit kanál Dunaj-Odra-Labe (D-O-L) na labskou vodní cestu. Vzhledem k negativním dopadům D-O-L na CHKO Poodří a Litovelské Pomoraví nelze považovat ani vytvoření labského ramene kanálu D-O-L za veřejný zájem. Proti výstavbě kanálu D-O-L se ostatně v červnu 2002 ve svém stanovisku velmi důrazně vyslovilo i ministerstvo životního prostředí. Případným povolením výjimky ministerstvem ke stavbě plavebního stupně však hrozí obdobná situace, která nastala při realizaci dálniční sítě ČR, a která se eufemisticky nazývá jako "salámová metoda". Tento přístup se MŽP nevyplatil v případě dálnice D8, proto by nebylo vhodné aplikovat ho i na vodní cesty. Pokud má MŽP posuzovat, zda napojení Pardubického kraje na Hamburk a D-O-L je veřejným zájmem převažujícím nad zájmem ochrany přírody, mělo by vzít v úvahu i všechny negativní dopady D-O-L a plánovaných staveb na dolním Labi. Přistoupí-li MŽP na budování vodních cest per partes, můžeme se dočkat toho, že bude D-O-L postupně realizován až k hranicím CHKO a pak již bude výjimka povolena, protože stavba bude "již téměř hotova, až na pár kilometrů", 

3) důvody společenské a ekonomické. 
 
- Napojení Pardubického kraje směrem na Hamburk je možné realizovat prostřednictvím přístavu Chvaletice (a není nezbytně nutné prodlužovat labskou vodní cestu o cca dvacet kilometrů do Pardubic). 
 
- Je krajně nejasné, zda by byla nová vodní cesta využíván pro dopravu zboží tak intenzivně, aby se vůbec vyplatilo investovat prostředky ze státního rozpočtu do takto nákladné stavby. Aktuální trendy ve vodní dopravě hovoří spíše o opaku. Největší vnitrozemskou zakázku - zásobování elektrárny ve Chvaleticích uhlím - lodní doprava ztratila již před několika lety, dnes se uhlí do Chvaletic dopravuje po železnici. Stále klesající podíl lodní dopravy na celkovém objemu přepraveného zboží v ČR se v současné době pohybuje kolem 1%. 
 
- Koncepce rozvoje vodní dopravy, připravená Ministerstvem dopravy a spojů ČR, není dostatečně ekonomicky odůvodněna. Ve zprávě Nejvyššího kontrolního úřadu ČR z kontrolní akce 01/15 "Finanční prostředky poskytované na provoz, údržbu a rozvoj vodních cest" se konstatuje, že cit: "nedostatečné koncepční zabezpečení rozvoje vodní dopravy v ČR vytvořilo riziko, že prostředky státního rozpočtu nebudou společensko-ekonomicky návratné" (www.nku.cz/kon-zavery/KO1015.pdf). 
 
- Velké pochybnosti vzbuzuje i konkrétní technické řešení Nového plavebního stupně Přelouč. Je totiž projektován na podstatně větší plavební hloubku, než má řeka Labe v ostatních částech toku. Jedná se tedy o zbytečně předimenzovanou stavbu, neboť lodě plující po kanálu nebudou stejně moci plně jeho hloubku využít. K tomu závěrečná zpráva NKÚ dodává, cit.: "Obdobná investiční rizika existují u rekonstrukcí plavebních komor na Labi a Vltavě; realizované vyšší parametry mohou být zbytečné vzhledem k záměrům na německém úseku Labe a časové nejistotě úprav dolního Labe." 

Vážený pane ministře, žádáme Vás, abyste při svém rozhodování vzal v potaz uvedené výhrady k záměru splavnění Labe do Pardubic. Vzhledem k společenské závažnosti popsané problematiky považujte prosím tento dopis za otevřený. 

S pozdravem 

 
Michael Kousal 
Svoboda zvířat Hradec Králové 
P.O. Box 378 
Hradec Králové 
 
Mgr. Pavel Doucha 
Ekologický právní servis 
Kostnická 1324 
Tábor 

Stanovisko ke stavbě Nového plavebního stupně Přelouč, 
obsažené v tomto dopise, podporují: 
 
Arnika, Ing. Vlastimil Karlík, 
Asociace Brontosaura, Ing. Josef Marek, 
Calla - Sdružení pro záchranu prostředí, Vladimír Molek 
Český a Slovenský dopravní klub, RNDr. Miroslav Patrik, 
Děti Země, Simona Jašová, 
Ekologická společnost, Petr Štěpánek Csc., 
Hlas Země, Dušan Rosenbaum, 
Hnutí Duha - Přátelé Země ČR, Mgr. Vojtěch Kotecký, Ing. Ivo Kropáček, 
Jihočeské matky, Mgr. Dana Kuchtová, 
Oživení, Petr Štěpánek Csc., 
Pražské ekologické centrum, Ing. Josef Marek, 
SEVER, RNDr. Jiří Kulich, 
Společnost přátel přírody, RNDr. Jan Korytář, 
STUŽ - regionální pobočka Chomutov, RNDr. Jiří Roth, 
Svoboda zvířat, Tomáš Popp, 
TUZ se, Broumovsko! regionální pobočka STUŽ, RNDr. Jan Piňos