Lhůty podle správního řádu

Častým problémem, s nímž se účastník správních řízení potýká, je tzv. počítání lhůt. Správní řád tuto problematiku upravuje v § 27. 

§ 27

     (1) Je-li to třeba, stanoví správní orgán  k provedení úkonu v řízení přiměřenou  lhůtu, pokud není  určena tímto zákonem  nebo zvláštním právním předpisem.
     (2) Do lhůty  se nezapočítává den,  kdy došlo ke  skutečnosti určující počátek lhůty. Lhůty určené  podle týdnů, měsíců nebo let končí uplynutím toho dne, který se svým označením shoduje se dnem, kdy došlo ke skutečnosti určující  počátek lhůty, a není-li takový den v měsíci, končí lhůta posledním dnem měsíce. Připadne-li konec lhůty na  den pracovního klidu, je  posledním dnem lhůty nejbližší příští pracovní den.
     (3) Lhůta  je zachována,  je-li posledního  dne lhůty učiněno podání  u správního  orgánu uvedeného  v § 19  odst. 4, nebo je-li podání odevzdáno k poštovní přepravě.
     (4) V pochybnostech se považuje lhůta za zachovanou, pokud se neprokáže opak. 

Nejdůležitější lhůty jsou stanoveny zákonem (tzv. zákonné lhůty), tedy především samotným Správním řádem a dále některými speciálními procesními předpisy - pro účely ekologických kauz především zákonem 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Dále rozeznáváme tzv. pořádkové lhůty, které stanoví podle § 27 odst. 1 sám správní orgán. Zákon mu ukládá volit přiměřené lhůty, v souvislosti se zásadou součinnosti státních orgánů a zásadou hospodárnosti řízení, podle § 3.   

Správní řád stanoví tyto zákonné lhůty: 

Lhůta pro uložení písemností (§24), nevyzvedne-li  si  adresát  písemnost  do  tří  dnů  od uložení, má se za to, že jsou uloženy.
Lhůta pro doručení veřejnou vyhláškou (§ 26), která se vyvěšuje po  dobu  15  dnů  způsobem  v  místě obvyklým. Poslední den této lhůty je dnem doručení.

Lhůta pro dožádání (§44), jemuž je správní orgán, který je jiným správním orgánem požádán o provedení určitého úkonu,  povinen vyhovět nejpozději ve lhůtě 15 dnů, není-li  v dožádání stanovena lhůta delší. 

Lhůta pro vydání rozhodnutí (§ 49), která je stanovena: 
v  jednoduchých  věcech bezodkladně, 
- v  ostatních  případech,   nestanoví-li  zvláštní  právní
předpis  jinak, do 30 dnů od zahájení řízení, 
ve zvlášť složitých případech do 60 dnů, 
více než 60 dnů, nelze-li vzhledem k povaze věci rozhodnout ve lhůtě 60ti dnů a pokud nadřízený orgán lhůtu přiměřeně prodlouží. 
Lhůta pro odvolání (§ 54), které je třeba podat ve lhůtě 15 dnů ode dne oznámení rozhodnutí, resp. ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení rozhodnutí, pokud byl účastník řízení v rozhodnutí poučen o odvolání nesprávně, nebo nebyl poučen vůbec. Stejná pravidla platí pro rozklad, tedy opravný prostředek proti rozhodnutí ministerstva. 

Lhůta pro návrh obnovu řízení (§ 63), která činí tří měsíců ode dne, kdy se účastník dozvěděl o důvodech  obnovy. Objektivní, tedy maximální lhůta jsou potom tři roky od právní moci rozhodnutí.Tato lhůta platí i pro správní orgán, ani on nemůže po uplynutí tří let řízení obnovit. Jedinou výjimkou je rozhodnutí, jehož bylo dosaženo trestným činem, ať už pracovníka správního orgánu, nebo účastníka řízení. 

Ze zvláštních zákonů zmiňme především zákon 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, který uvádí lhůtu podstatnou pro možnost občanských sdružení účastnit se řízení, a to osmidenní lhůt pro písemné oznámení účasti v řízení. Celou řadu speciálních lhůt obsahuje také zákon stavební zákon, zejm. v oblasti územního řízení.  

K samotnému počítání lhůt jen stručný komentář k pravidlům
-	lhůta začíná běžet den následující po dni, kdy došlo ke skutečnosti určující počátek lhůty. Bylo-li tedy například rozhodnutí doručeno 8. listopadu, lhůta začíná běžet 9.listopadu
-	v ekologických kauzách se setkáme častěji se lhůtou určenou podle dnů. Je tomu tak v případě lhůt pro oznámení účasti v řízení, odvolání, správní žalobu a podobně. Konec lhůty spočítáme tak, že k datu určujícímu počátek lhůty se přičte číslo, určující délku lhůty (8, 15, 30), přičemž nelze nezapomenout zkontrolovat, zda poslední den lhůty nepřipadá na den pracovního klidu. Pokud by toho dne byl svátek, sobota nebo neděle, bude lhůta končit až nejbližší pracovní den. 
-	méně častá lhůta určená podle týdnů, měsíců a let končí uplynutím toho dne, který se svým označením shoduje se dnem, kdy došlo ke skutečnosti určující počátek lhůty. Pokud je vám tedy například rozhodnutí doručeno 8. listopadu 1999, subjektivní lhůta pro obnovu řízení počne běžet 9.listopadu a končí 8.února 2000, objektivní, tříletá lhůta pro obnovu řízení počne běžet 9. listopadu 1999 a skončí 8. listopadu 2002. 
-	lhůta končí uplynutím dne, tj. uplynutím poslední minuty dne, což může být důležité pro opozdilce, kteří tak mají možnost předat k poštovní přepravě doporučené podání s razítkem 23.59, pokud mají to štěstí a bydlí v dosahu pošty s celonočním provozem. 

Podle § 28 odst. 1 správního řádu může správní orgán prominout ze závažných důvodů zmeškání lhůty, pokud o to účastník požádá do 15 dnů  ode dne, kdy  pominula příčina zmeškání. Zmeškání lhůty nelze ovšem u některých úkonů – např. návrhu na obnovu řízení – ze zákona prominout. 
Zároveň se žádostí o prominutí zmeškání lhůty je nutné provést zmeškaný úkon. Konečnou (tzv. objektivní) lhůtou, po níž již nelze zmeškání prominout, je jeden rok ode dne, kdy měl být úkon nejpozději učiněn (bez ohledu na to, zda příčina zmeškání stále trvá, či nikoliv). O tom, jestli úřad návrhu vyhoví, se vydává rozhodnutí, proti kterému se ovšem není možno odvolat. 

(Materiál  zveřejňujeme s laskavým svolením Ekologického právního servisu – http://www.eps.cz)